Paraşat 21: Chi TiSae (Căci Vei Lua) CAPITOLELE 30:11-34:35 
Darurile pentru locaş.
11Şisă cuvânte Iod-Hei-Vau-Hei la Moise, lor spunând:
וַיְדַבֵּר יְהוָה אֶל מֹשֶׁה לֵּאמֹר:
Uî·iī·daver Iâhuāh aēl Mōşęh lë·emōr:
30:12"Căci veţi lua tot-Cap Pruncime Israel, sumei lor şi vei da nouă ins acoperă suflarea sa lui IAHVEH în numărare totodată şi nu să fie venită lor plagă în numărare totodată.
כִּי תִשָּׂא אֶת רֹאשׁ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לִפְקֻדֵיהֶם וְנָתְנוּ אִישׁ כֹּפֶר נַפְשׁוֹ לַיהוָה בִּפְקֹד אֹתָם וְלֹא-יִהְיֶה בָהֶם נֶגֶף בִּפְקֹד אֹתָם:
Cīi tī·sāe aęt Rōeş Bânëi Iīsârā·Eël lî·feqūðëi·hęɱ uî·nā·tî·nu eīiş cōfęr nōfâşuō lî·Iâhuāh bî·feqōd aōtāɱ uî·lōe iī·hâięh vā·hęɱ nęgęf bī·fâqōd aōtāɱ:
30:13Aceast veţi da nouă, oricine de traversează la de număraţi, de-jumătate de şeqel în şeqel de sfinţit douăzeci gerai de şeqel, de jumătate de şeqel contribuţie lui IAHVEH. 
זֶה יִתְּנוּ כָּל הָעֹבֵר עַל הַפְּקֻדִים—מַחֲצִית הַשֶּׁקֶל בְּשֶׁקֶל הַקֹּדֶשׁ עֶשְׂרִים גֵּרָה הַשֶּׁקֶל—מַחֲצִית הַשֶּׁקֶל תְּרוּמָה לַֽיהוָֽה׃
zęh iī·tî·nu cāl hā·aōvër aēl hē·fâqūðī·im—mē·ĥăţīit hē·şęqęl bî·şęqęl hē·qōdęş aęşârīiɱ gërāh hē·şęqęl—mē·ĥăţīit hē·şęqęl târumāh lā·Iâhuāh
30:14Oricine traversat la de număraţi din prunc douăzeci ani şi de-asupra, să dea Contribuţiune IAHVEH.
כֹּל הָעֹבֵר עַל הַפְּקֻדִים מִבֶּן עֶשְׂרִים שָׁנָה וָמָעְלָה יִתֵּן תְּרוּמַת יְהוָֽה׃
cōl hā·aōvër aēl hē·fâqūðīiɱ mī·bęɳ aęsârīiɱ şānāh uā·mā·oâlāh—iī·téɳ Târumēt Iâhuāh
30:15Bogatul nu să mărească şi sărac nu să micşoreze de-jumătate de şeqel, dându-le tot Contribuţiune IAHVEH, acoperirii la sufleţime voastră. 
הֶֽעָשִׁיר לֹֽא יַרְבֶּה וְהַדַּל לֹא יַמְעִיט מִֽמַּחֲצִית הַשָּׁקֶל לָתֵת אֶת תְּרוּמַת יְהוָה לְכַפֵּר עַל נַפְשֹׁתֵיכֶֽם׃
hā·aāşīir lōe iē·râbęh uî·hēdēl lōe iē·maīit mé·mēĥăţīit hē·şāqęl—lā·tët aét târumēt Iâhuāh lî·cēfër aēl nēfâşōtëi·cęɱ
30:16Şi-apucării tot argint de ispăşiţi, de-tot Pruncime Israel, şi va da deopotrivă obedit Cort Fixat, şi fie Pruncimei Israel memorialului înaintea lui IAHVEH, acoperirii la sufleţime voastră. 
 וְלָקַחְתָּ אֶת כֶּסֶף הַכִּפֻּרִים מֵאֵת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְנָתַתָּ אֹתֹו עַל עֲבֹדַת אֹהֶל מֹועֵד וְהָיָה לִבְנֵי יִשְׂרָאֵל לְזִכָּרֹון לִפְנֵי יְהוָה לְכַפֵּר עַל נַפְשֹׁתֵיכֶֽם׃ פ 
uî·lā·qēĥâtā aęt cęsęf hē·cīpūrīiɱ më·aët Bânëi Iīsârā·Eël uē·nā·tētā aōtōu aēl aăbōdēt Aōhęl Mōu·Aëd uî·hāiāh lī·Vânë·i Iīsârā·Eël lī·zīcārōuɳ lī·pānë·i Iâhuāh lî·cēfër aēl nēfâşōtëi·cęɱ (fe) 
+

+
Atât în anul 2013 cât şi în 2015 şi în 2019 avem ani bisecţi în care calendarul ebraic a adăugat câte o lună Adar-II sau Adar-B adică Februarie la lunile anului iar anul 2020 şi 2021 nu sunt bisecţi, 2022 este an bisect, şi 2023 nu este an bisect, și 2024 este bisect. 
+
Anul 2024 este bisect în care calendarul ebraic a adăugat câte o lună Adar-B adică Februarie-Bis ca ultima lună din calendar care precedă luna Paştilor şi de aceea Februarie sau Adar coincide cu Martie sau Marţ pe calendarul laic din 2025 în ţările din Orientul Mijlociu.
-
 Sabatele din luna Adar, anul acesta, sunt sabate lunare şi cad exact pe calendarul ideal corelate natural cu faza lunii astrologică şi apoi 1 Aviv, sau 1 Nisan, cade anul acesta 🕍  Şevat Şecalim pe 1 Martie 2025 în 1 Adar de Iom Chipur Catan când postim ca regele David, 🕍 Şevat Zaḥor în 8 Martie 2025 cade înainte de Postul Esterei care preceda pe calendar Purim, când postim ca regina Estera care după ce a înlocuito pe Vasti a identificat pe Haman agaghitul că modifică legile mezilor şi perşilor pentru a practica antisemitism, Şevat Purim cade în 15 Adar, când este sabat lunar şi cade în 15 Martie 2025 de 🎭️📜 Şuşan Purim, când celebrăm banchetul care la dat regina Estera după post, şi apoi este ✡️ Purim MeŞulaş care se ţine doar în anii când avem Şabat Purim, 🕍 Şevat Parah în 22 Martie 2025 pe 22 Adar, şi Şabat heCodeş sau "Sabat de Lună" cade în 30 Martie 2025 de️ Iom Chipur Catan, care se mută o zi înainte sau după
+
+
Porţiunile speciale din Scripturi sunt incluse să amintească atacul lui Amalec asupra izraeliţilorla Ieşirea din Egipt şi greşeala regelui Şaul care era un beniamenit şi care nu l-a omorât pe regele amalecit Agag şi fiimea lui, aşa cum a cerut Dumnezeu prin Şamuael HeNavyi numit şi Samuel Profetul.
 +
Aşadar Erev Purim cade Joi 13 Martie sau Adar şi La fel, Vineri 14 Martie 2025 cade Catan Purim, un festival pentru amintirea eliberării iudeilor în vechiul Imperiu Persan unde a fost făcut un complot pentru ai distruge. Şi apoi Duminică, 15 Martie 2025 este celebrată o serbare de Catan Şuşan Purim cade cade după Şevat Purim, după sabat lunar când Purim cade în 15 Adar. De 🎭️📜 Şuşan Purim, celebrăm banchetul care la dat regina Estera după post, şi ziua este denumită✡️ Purim MeŞulaş care dar se ţine doar în anii când avem Şabat Purim pe calendar care devine ziua cea mai mare a festivlului.
+
Săptămîna următoare în 22 Adar sau 22 Martie cade Şabat Parah ("Sabatul Juninci Roşii", în ebraică: שבת פרה) este al patrulea din „Arba Şabatot” (Cele Patru Sabate) sau „Arba Paraşiot” (Patru Porţii), şi are loc în Sâmbăta care cade înainte de Sabat heCodeş, cu o săptămână înainte de Roş Codeşim, în curs de pregătire pentru Paşti. 
Se poate citi un Mafir de exemplu din Numeri 19:1-22 despre „Parah Adumah” ("Junca Roşie") (în ebraică: פָרָה אֲדֻמָּה, parah eădumah), în Templu ca parte a modului în care preoţimea (cohanim-ea) şi poporul Israel s-au purificat, astfel încât să fie gata ("puri"), ca să-şi sacrifice Corban Pesah (Mielul de Paşti). Aceasta este legea purificării prin stropirea cu apă care conţine cenuşa junicii.
+
În porţia de săptămâna aceasta, Chi Tisa (Căci Ridici), Moise porunceşte fiimei Israel (Bânei-Iisârael) deoarece ridică orice-capi, să le acopere  sufletul a oricărui ins peste 20 ani la IAHVEH pentru numărarea aceasta, sau recensământ, exact cu un şeqel de argint ca taxă pentru Sanctuar, şi nu le vină plagă.
+
Argintul reprezintă răscumpărarea care este unul din ţelurile credinţei. Şeqelul era a 50-a parte dintr-o mină, şi cum cântăreşte cam 13-14 grame, ca monedă de argint valora cam 2 şilingi 9d., ori 66 cenţi (în 1915). Nu s-a găsit nici un şeqel de aur, deci, s-a dedus că o astfel de monedă nu exista; ci ca o certă cantitate de aur, prin greutate, care este menţionată în 2 Cronici 3:9 şi este probabil destinat să fie dat în 2 Regi 5:5. Şeqelul de aur era 1/60 dintr-o mină babiloniană (mina este 600 grame de aur cf. Ezechiel 45:12) şi un şeqel de aur cântărea cam 10 grame, echivalent cam cu 10 USD (în 1915). 
+ 
Spre deosebire de donaţia contribuţiei (Terumah) care era luată pentru construcţia cortului-fixat, conform cu versetul 15, taxa de jumătate-şeqel pentru recensământ, era obligatorie şi cerinţa specială este ca bogatul să nu de-a mai mult şi săracul să nu de-a mai puţin...

Argintul trebuia să fie ispăşire pentru suflete: „30:16Şi ridică-le tot argintul ispăşirilor [ha·chipurim] de toată fiimea lui Israel, şi dă-le acestora pe-servire Cort Fixării; şi este la fiimea lui Israel Memorial la faţa lui IAHVEH, acoperirii [chafer] pe sufletele voastre.” (Şemot sau Exodul 30:16)

Această taxă arată principiul egalităţii şi este necesară deoarece recensământul este prevestitor începerii unui război - al vărsării sângelui. (2 Samuel 24:1-2)

Cu toate că taxa pentru numărarea poporului (recensământ) face acoperire pentru suflete, nu poate ca cineva să-şi răscumpere viaţa veşnică cu aur sau argint: “Un om nu va putea nicidecum să-l răscumpere pe fratele său, nici să-I dea lui Dumnezeu un preţ de răscumpărare pentru el (pentru că răscumpărarea sufletului lor este aşa de scumpă, că trebuie să renunţe la ea pentru totdeauna) ca să trăiască pentru totdeauna, să nu vadă groapa [Sau „putrezirea”].”  (Psalm 49:7-9. Biblia GBV-2001)
 
Taxa de jumate-şeqel a continuat pentru 1424 ani, fiind întreruptă de armata lui Nebucadneţar, care a dărâmat şi-a ars prin foc Ierusalimul, şi a fost reintrodusă de Neemia (Nehemiahu) în pregătirea pentru dedicarea Templului II. 

Aceasta taxă se colecta la sfârşitul anului în luna Adar în posturi de colectare din Israel şi diasporă.

Apoi Împăratul Roman Hadrian, a banat-o în 135 e.n. deoarece simboliza suveranitatea poporului asupra Ierusalimului.
 
În veacul acesta, producerea jumătăţii-şeqel, în ebraică: „machaţit şeqel” (מחצית שקל) a început pe 23 Martie 1997 (14 Adar II, 5757).
 
Din 1980 şeqelul este moneda oficială a statului Israel, şi ambii şeqelul şi jumate-şeqelul sunt folosite ca monede în viaţa zilnică din Israel.

Când semnificaţia literelor descoperim că machaţit are indiciu (remez) ca Unul care ar da Viaţa Sa ca răscumpărare pentru noi toţi.
·	Prima literă, Mem (מ), şi litera a cincia, Tau (ת), formează cuvântul met (מוּת), adică mort.  (מתים) pl. metim.
·	Litera secundă, Het (ח) şi a patra literă Iod (י) o formă a cuvântului hai (חַי), adică viaţă ori viu.  (חיים) pl. chaim.
·	A treia literă şi cea din mijloc, Ţadiq (צ), este uneori citită ca ţaddique, adică îndreptăţit.  Mai însemnă şi îndreptăţitor şi derivă din el ţedaqah (צדקה), adică este caritate.  (מחצית)
Porţia de săptămâna aceasta conţine relatarea "păcatului viţelului de aur" (heit ha·eigel), care este legată de sfârşitul generaţiei care deşi a fost imersată în mare şi în nor a murit în sălbăticie în afară de Iosua şi Caleb care în timp ce Aaron le-a făcut Pruncimei Israel acel idol au rămas fideli lângă pietrele de hotar stabilite la marginea muntelui Horeb. Relatarea va deveni importantă în cele şapte săptămâni de seceriş care încep de Festivalul Paşti deoarece Moise a spart tabletele poruncilor de marginea muntelui când a observat cum s-a stricat poporul şi evenimentul cade la sfârşitul acestor şapte săptămâni.
+
Mafir Parah Adumah: Bîmidbar sau Numeri 19:1-19:22;
Parah adumah: Junca roşie; Miqva: Apa de curăţire. 
1(i)Şi să cuvinte IAHVEH la Moise şi la Aaron, spunându-le (lit: lor spună):
וַיְדַבֵּר יְהוָה אֶל-מֹשֶׁה וְאֶל-אַהֲרֹן לֵאמֹר:
Ué iî'déver IÂHUAH ae̞l Moşe̞h uî'ae̞l Áhăron le'emor:
2"Aceasta regula de Manual (Tora) care poruncit IAHVE, spunându-le: „Cuvântă la-Pruncimea Israel şi să-ţi aducă junca roşie, perfectă, care are-deloc meteahnă, care deloc-pus peste ea jug.

זֹאת חֻקַּת הַתּוֹרָה אֲשֶׁר-צִוָּה יְהוָה לֵאמֹר דַּבֵּר אֶל-בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְיִקְחוּ אֵלֶיךָ פָרָה אֲדֻמָּה תְּמִימָה אֲשֶׁר אֵין-בָּהּ מוּם אֲשֶׁר לֹא-עָלָה עָלֶיהָ עֹל:
Zoet chu·qét hé·Torah eăşer-ţiuah IÂHUAH lî'emor: déver ae̞l-Bâne'i Isâra·el uî'iy·qâhâňu elâ'i-ka pārāh eădumah tîmyimah ăşe̞r ein-vah mum eăşe̞r loe-alah ale̞h ale̞'i·ha aol.
3Şi-a dat vouă împreună la Eleazar preotul şi aduo împreună la ieşire din tabără şi taio împreună la faţa lui. 
 וּנְתַתֶּם אֹתָהּ אֶל־אֶלְעָזָר הַכֹּהֵן וְהֹוצִיא אֹתָהּ אֶל־מִחוּץ לַֽמַּחֲנֶה וְשָׁחַט אֹתָהּ לְפָנָֽיו׃
U'nâte·chem aotah ael-AelîAazar he·cohen uî'houţyia aotah ael-mi·chuţ le'me·cheneh uî'şachet aotah lî'fanay-u.  
Înţelepţii evrei predau că nici chiar Solomon, cel mai înţelept care a trăit vreodată, nu putea să înţeleagă această poruncă.
Sacrificiul juninci roşii are un specific foarte unic căci: 
-	Este singurul animal care are o culoare specifică, care până la o anumită vârstă este pură.  
-	În istorie o junincă este sacrificată extrem de rar, dar ştim căci atât Moise cât şi Ezra au sacrificat o junincă roşie, iar altele şapte au fost sacrificate până la distrugerea Templului al Doilea de către Imperiul Roman. 
-	Este singura jertfă care se desfăşoară integral, în afara taberei. 
-	Sângele junci nu este stropit pe altar ca în cazul altor sacrificii. 
-	Este singurul tip de sacrificiu în timpul căruia preoţii care fac diferiţi paşi până la pregătirea apei de curăţire devin necuraţi, în timp ce cei care au aţi cu apa de curăţire devin curaţi. 
-	Este singura jertfa în care cenuşa este conservată, păstrată în afara taberei, şi folosită mai târziu. 
Sacrificiul juninci roşii are un specific foarte unic. Conform tradiţiei evreieşti, scopul juncii roşii a fost de-a ispăşi păcatul viţelului de aur, dar, Tora (Manualul) în sine nu face această conexiune ci scopul este obţinerea apei de curăţare ritualică conform cu cartea Numeri 5:17 si 19:13, precum şi cu Levitic 14:4.
+
Paraşat Haftarah Şabat Parah: Iî'chezâqe'ael (IeZechiel ori Ezechiel) 36:16-36:38;
Paraşat Haftarah Chi TiSae Aşkenazim: Melekim Alef sau 1 Împăraţi 18:1-1:39;
Paraşat Haftarah Chi TiSae Aşkenazim: Senfardim Alef sau 1 Împăraţi 18:20-1:39;
https://hebcal.com/s/5785/21?uc=ical-arad
+
În citirea din Haftarah pentru Paraşat Chi TiSae (Căci Vei Lua) cuprinde două părţi principale se citeşte în 1 Împăraţi 18:1-18:19 Mesajul lui ElyIahu HeNavi - Ilie Profetul către Regele Ahav (Iubit) şi în 1 Împăraţi 18:20-18:39 relatarea Trumfului lui  ElyIahu HeNavi - Ilie Profetul şi Eşecul Preoţilor lui Baal.
+
Paraşat Brit Hadaşah pentru Paraşat Brit Hafatarah Chi TiSae este din Romahim sau Romani 11:2-11:5::
לָא דּחַק אַלָהָא לעַמֵה אַינָא דּמֵן קדִים יִדִיע הוָא לֵה אַו לָא יָדעִין אנתּוּן בַּכתָבָא דֵּאלִיָא מָנָא אֵמַר כַּד קָבֵל הוָא לַאלָהָא עַל אִיסרָיֵל וָאמַר
Rom 11:2 lāe ḍîḥēq Eēlāhāe lə·aēmę·hə eēināe ḍə·mēn qdyim iydyia huāe lę·hə eāu lāe iādayin eēnəṭṻon ḅē·cətābāe ḍę·Elyiāe mānāe eāmēr cēd qēḅęl huāe lē·Elāhāe aēl Eyisərāięl uę·emēr .
Nu de scuipat Dumnezeu (Aram: Eēlāhāe) poporu-I care dintru vechi cunoscut lui (Psalm 94:14); sau ne cunoscuţi voi în scriere de Ilie de ce vorbeşte când cerere este lui Dumnezeu la Israel şi spune: 
מָרי לַנבִיַיכּ קַטֵלו וַלמַדבּחַיכּ סַחֵפו וֵאנָא הוּ בַּלחוּדַי אֵשׁתַּחרֵת ובָעֵין לנַפשׁי
Rom 11:3 mārə·i lē·nəvyiēi·kâ qēṯęlu uē·lə·mēdḅḥēi·k sēḥęfu uę·enāe hṻo ḅē·lə·ḥṻodē·i eęşṭēḥâręt u·bā·aęin l·nēfşi .
 Domnu-mi lu profeţi-Ţi omorau şi lu jerfelnice-Ţi surpau şi eu, el în singurătăţii stabilit şi-nochire lu sufletu-mi.
וֵאתֵאמַר לֵה בּגֵליָנָא דּהָא שֵׁבקֵת לנַפשׁי שַׁבעָא אַלפִין גַּברִין אַילֵין דּעַל בּוּרכַּיהוּן לָא בּרֵכו ולָא סגֵדו לבַעלָא 
Rom 11:4 uę·etę·emēr lę·hə ḅ·gęliānāe ḍə·hāe şęvqęt l·nēfşi şēvaāe eēlfyin ġēvryin eēilęin ḍə·aēl ḅṻ·orəcē·i·hṻon lāe ḅēręcəu uə·lāe səgędu l·vēalāe .
Şi tot spune lui în descoperiri de iată lăsat lu sufletu-mi şapte mii bărbaţi de la genunchi-lor nu aplecau şi nu supuneau lui Veala. 

הָכַנָא אָפ בּהָנָא זַבנָא שַׁרכָּנָא הוּ אֵשׁתּחַר בַּגבִיתָא דּטַיבּוּתָא
Rom 11:5 hācēnāe eāƒ ḅ·hānāe zēvnāe şērəcānāe hṻo eęşâṭḥēr ḅē·gəvyi·tāe ḍ·ṯēiḅṻoə·tāe .
Precum idem în acestă vreme rămăşiţe el lăsat în alegere de bunătate.
betdina.net/peshitta/
+
Paraşat Brit Hadaşah Chi Tisa-Parah se cieşte în anii nebisecţi şi este legată de juninca roşie necesară pregătirii apei de separare, care după unii are legătură cu moartea şi învierea lui Mesia care a avut loc în afara oraşului, şi deci se citeşte săptămâna viitoare:
Paraşat Brit Hadaşah Chi Tisa: 2 Corinteni 3:1-3:18;
Paraşat Brit Hadaşah Şavat Parah: Conţine trei părţi principale şi anume prima parte este legată de Paraşat Haftarah Şabat Parah:  
Prima parte v1-3, O scrisoare a lui Mesia scrisă pe tabletele de carne ale inimii.
 1  mî·şēręinēn lē·nî ṭuōv mēn đî·ryiş đē·nî·ĥēuęi·cuōn mānāe ĥânēn Eāu đēlî·māe sânyiqyinēn eēik eĥrynāe đę·eġrātāe đ·fuōqādęe nęt·cētɓān lî·cuōn aēlęi·nî eāu đē·enâṭuōn ṭę·câṭâvuōn ṭî·fēqduōn aēlęi·nî . 
De-ncepem nouă iar din început de vom vieţui-vouă de-ce noi? Sau deloc-ce trebuie cum altora, de înscrise de poruncite s-ar recomanda vouă asupra-ne, sau de voi veţi recomanda veţi porunci asupra-ne ?
 2  eęġērâṭē·nî đęin đyilē·nî eēnâṭuōn eęnuōn đē·câtyibāe ɓ·lęɓē·nî uy·idyiaāe u·męt·qērâiāe mēn cūl·nāş .
Înscrise noastre, dar, dânşi-ne voi noi de scriere în inimă-ne, şi cunoscută şi-ar citi din orice om;
 3  iādayiṭuōn ġęir đę·eġērâṭę·hî eēnâṭuōn đē·Mâşyiĥāe đę·eşṭēmâşēt męnē·nî đē·câtyibāe lāe ɓē·diuō·tāe eęlāe ɓî·Ruōĥāe đē·Elāhāe ĥāięe lāe ɓî·luōĥęe đî·cyefāe eęlāe ɓî·luōĥęe đî·lęɓāe đî·vęsârāe . 
Ştiiţivă căci de înscrise-i voi de Mesia deservită între-noi, de scriere nu în cerneală, ci în Duh de Dumnezeu Viu; nu în tablete de piatră, ci în tablete de inimă de carne.
+
A doua parte v4-6, Arată căci faptele ucid iar Duh scrierii dă viaţă:
-
 4  ṭuōcâlānāe đęin hācēnāe eyit lē·nî ɓē·Mâşyiĥāe luāt Eēlāhāe .
Încredere, dar, astfel tot nouă în Mesia spre Dumnezeu.
 5  lēu đē·ĥânē·nî sāfâqyinēn đî·nęt·rēaęe męđęm eēik đî·mēn nēfâşē·nî eęlāe ĥēilē·nî mēn Eēlāhāe Huō . 
Nu dânşi-ne trebuie-ne de s-ar vedea lucruri cum dintru suflet-nost ci abilitate-noastră din Dumnezeu El.
 6  Huō đē·eşuēin đî·nę·huęe mî·şēmâşānāe đî·dyiētyqye ĥēd·tāe lāe ɓē·câtābāe eęlāe ɓî·ruōĥāe câtābāe ġęir qāṯęl ruōĥāe đęin mē·ĥiāe . 
El de capabili de va fi de-slujitoare de testament unică nu în scriere, ci în duh scriere căci ucide, duh, dar, de-vieţuieşte.
-
Ultima parte v7-18 este legată de Paraşat Torah Chi TiSae (Căci Vei Lua) şi arată cum la A Doua Dare a Tabletelor cum Moise a luat vălul jos înaintea lui IAHVEH şi s-a umplut de slavă (glorie) şi la pus înaintea Pruncimei Israel ca să nu fie decepţionaţi de slava (gloria) trecătoare de pe faţa lui Moise:
-
  7  eęn đęin ṭę·şâmęş·ṭāe đî·muō·tāe ɓē·câtābāe eęt·rēşmēt ɓî·cyefāe uē·huāt ɓî·tęşâɓuōĥṭāe eēicēnāe đî·lāe nę·şâcâĥuōn Ɓânēi Eyisârāięl lē·mâĥār ɓî·pērâṭuōpę·h đî·Muōşęe męṯūl şuōvĥāe đî·pērâṭuōpę·hî huō đę·et·ɓēṯēl . 
 2Co 3:7 Dacă, dar, veţi slujire de moarte în scriere tot gravat în piatră şi era în glorificare/slavire, precum deloc va străluci Pruncime/Bânei Israel depăşirii în faţa-i de Moise pentru glorie/slavă de faţa-i, el, de tot dispărută.

 8  eēicēnāe hācyil ṭę·şâmęş·ṭāe đî·ruōĥāe lāe iē·ṭyirā·eiyt ṭę·huęe ɓî·şuōvĥāe .
2Co 3:8 precum acum veţi slujire de Duh nu să-ntreacă/abunde veţi fi în slavă/glorie!

 9  eęn ġęir lî·tę·şâmęş·ṭāe đî·ĥuōiābāe huāe şuōvĥāe ĥēd câmāe ṭę·tiēṭēr ṭę·şâmęş·ṭāe đî·zēđyiquō·tāe ɓî·şuōvĥāe .
2Co 3:9 Dacă că slujirii de condamnare este slavă/glorie, una cât veţi prisosi veţi sluji de justificare în glorie/slavă!

 10  eēik huō ġęir đā·eflāe mî·şēɓĥāe hyi đę·eşṭēɓĥēt ɓî·fuōĥāmāe đî·hānāe şuōvĥāe mî·iēṭrāe .
2Co 3:10 Cum El căci de alt slăvit/glorificat ea de strălucit în comparaţie de aceasta slavă/glorie  de-ntrece.

 11  eęn ġęir męđęm đę·et·ɓēṯēl ɓ·şuōvĥāe huāe iē·ṭyirā·eiyt eēināe đē·mâqēuęe ɓ·şuōvĥāe nę·huęe .
2Co 3:11 Dacă că lucruri de tot dispar în slavă/glorie este întrecut precum de-mbibă în slavă/glorie va fi!

 12  męṯūl đyeit lē·nî hācyil hānāe sēvrāe iē·ṭyirā·eiyt ɓē·gâlęe ayin męṭ·đēɓryinēn .
2Co 3:12 Pentru de-fiind nouă acum această speranţă întrecut în valuri ochire de-ar conduce.

 13  uî·lāe eēik Muōşęe đ·rāmāe huāe ṭēĥpyi·tāe aēl eēpēu·hi đî·lāe nî·ĥuōruōn Ɓânēi Eyisârāięl ɓ·şuōlāmę·hî đî·huō đî·męt·ɓēṯēl .
2Co 3:13 şi nu cum Moşe de rămâne este acoperitoare pe faţă lui, deloc va privi/amăgi Pruncime Israel în sfârşirei de el de-ar dispărea.

 14  eęlāe eęt·aēuērâu ɓî·mēđaē·i·huōn adē·māe ġęir lî·iēumānāe eęmēti đî·dyiētyqye aēṭyiq·ṭāe męt·qērâiāe hyi hyi ṭēĥâpyi·tāe qāimāe alē·i·huōn uî·lāe męt·ġēliāe đî·vē·Mâşyiĥāe huō męt·ɓēṯlāe . 
2Co 3:14 Ci tot gându-i în lucru lor până-n că zilelor întinse când de legământ vechi ar citi ea,  ea invăluită ridicată asupra lor şi nu ar descoperi de Unsul, El ar dispărea;

 15  uē·adē·māe lî·iēumānāe eęmēti đî·męt·qâręe Muōşęe ṭēĥâpyi·tāe aēl lęɓ·huōn rēmâiāe .
2Co 3:15 şi până-ce zilelor întinse, de-ar citi Moşe, invăluire pe inimă lor rămâne.

 16  uę·emēti đî·enāş męn·huōn nę·tî·pânęe luāt Mār·Iāe mę·şâṭēqâlāe męnę·hî (ṭē)ĥâpyi·tāe .
2Co 3:16 Şi-întinse de ins din-ei vor făţi spre Domn-IAH, degăsit dintru-i învăluire. [Ex 34:34]
- Secţiune care nu este tradusă în limba greacă (3:7-3:16).

 17  Mār·Iāe đęin huōiuō ruōĥāe uē·etēr đî·Ruōĥę·hî đî·Mār·Iāe ĥyeruōtāe hyi . 
 2Co 3:17 Domn-IAH, dar, fiind duh, şi unde Duhu-I de Domn-IAH, libertate ea. 

 18  ĥânēn đęin cūlēn ɓē·epęe ġâlyitāe ṭę·şɓuōĥṭę·hî đî·Mār·Iāe eēik đē·vâ·mē·ĥâzyitāe ĥāzęinē·nî uî·lę·hî lē·dî·muōtāe mę·şâṭēĥâlfâyinē·nî mēn şuōvĥāe lî·şuōvĥāe eēik đî·mēn Mār·Iāe Ruōĥāe . 
2Co 3:18 Noi, dar, întregi-ne în faţa descoperită, splendoare-i/strălucire-i de Domn-IAH, cum de-oglindire vede-ne şi Lui modelării, depreface-ne  (de-transmută-ne) din slavă/glorie - slavei/gloriei, cum dintru Domn-IAH Duh. 
(Transliterat şi Tradus din Codex Khabouris). 

Paraşat Haftarah Chi TiSae:1 Melechim (1 Regi) 18:1-18:39; 
Paraşat Brit Hadaşah Chi TiSae: 2 Corinteni 3:1-18; Romani 11:2-11:5 ;
Lectură sugerată din Brit Hadaşah pentru Paraşa Chi TiSae: Matei 9:35-11:1; 17:1-13; 20:8-16; Marcu 9:1-10; Luca 11:14-20; Fapte 7:35-8:1; 1 Corinteni 3:1-18; 10:1-13;

Şabat Purim Şalom!